Regjeringens reviderte budsjett byr ikke på noe overraskelser, bemerker økonomiprofessor Ola H. Grytten.
– Jeg tror ikke dette vil føre til noe rentepress, men samtidig vil det heller ikke bidra til å få ned renta. Det er ganske nøytralt, slik jeg ser det, sier Grytten, som er økonomiprofessor ved Norges handelshøyskole.
Litt mer enn Norges Bank så for seg
Heller ikke sjeføkonom Kjersti Haugland i DNB tror at regjeringens planlagte oljepengebruk er nok til å påvirke renteplanene. Regjeringen legger opp til å bruke 418,7 milliarder oljekroner i år, noe som tilsvarer 2,7 prosent av oljefondet. Pengebruken er altså under handlingsregelen. Da det opprinnelige budsjettet ble lagt fram i fjor høst var oljepengebruken anslått til 409,8 milliarder kroner.
– Budsjettet er hakket mer ekspansivt enn Norges Bank hadde sett for seg. Det gir et litt større puff inn i økonomi, men ikke stort nok til å ha noe å si for renteplanene slik de lå. Det ligger an til rentekutt i desember, sier Haugland til NTB.
I stor grad som forventet og ingen overraskelser, istemmer sjeføkonom Kyrre M. Knudsen i Sparebank 1 SR-Bank. Heller ikke han mener at pengebruken vil påvirke rentebanen til Norges Bank.
– I disse dager vil vi at budsjettet skal være forutsigbart, når det er så mye annet som skaper usikkerhet. Da er det viktig med et ansvarlig budsjett på linje med det vi hadde forventet, sier han.
– Mulig rentekutt kan bli utsatt
Sjeføkonom Marius Gonsholt Hov i Handelsbanken er enig i at budsjettet ved første øyekast ser nøytralt ut. Men han åpner for at rentekutt kan bli utsatt.
Bruken av oljepenger er så vidt høyere enn Norges Bank så for seg i mars. Da anslo sentralbanken en stimulanseffekt på norsk økonomi på 0,6 prosent. Dette budsjettforslaget ligger på 0,7 prosent.
– Det kan gå inn i rekken av argumenter for at rentekutt kan bli utsatt, sier Gonsholt Hov, men tilføyer:
– Forskjellen er liten, og vi vil gjerne se nærmere på hvordan Finansdepartementet har beregnet at oljepengebruken påvirker aktiviteten i norsk økonomi.
Vedum: Ligger an til reallønnsvekst
Finansminister Trygve Slagsvold Vedum (Sp) sier regjeringen har prioritert trygghet i budsjettforslaget. Hovedsatsingene er Forsvaret, politiet og helsevesenet, samt støtte til Ukraina.
Prisveksten er på vei ned, skriver regjeringen, som venter økt kjøpekraft. Dessuten tror regjeringen at boliginvesteringene vil ta seg opp igjen. Samlet venter regjeringen en vekst i fastlandsøkonomien på 0,9 prosent i år.
– Det mest gledelige for alle er at i år ligger det an til at vi får reallønnsvekst. Det brede lag får bedre hverdagsøkonomi, sier Vedum.
Utviklingen i norsk økonomi har vært noe sterkere enn regjeringen la til grunn i budsjettet i fjor høst, selv om renten virker innstrammende og inflasjonen har vært høy, skriver regjeringen i budsjettforslaget.
Regjeringen venter en inflasjon på 3,9 prosent, mens kjerneinflasjonen – hvor energipriser og avgiftsendringer er utelatt – er anslått til 4,3 prosent.
Ledigheten svakt opp
Vedum framhever også at arbeidsledigheten har holdt seg lav. Det ventes at ledigheten vil ligge på 2 prosent i år, går det fram av hovedtallene i budsjettet. Det er en økning fra i fjor, da raten lå på 1,8 prosent.
– Tallene viser at det ligger an til at folk får bedre råd i 2024, og at det kommer til å være veldig lav ledighet og høye investeringer. Det er veldig bra, sa Vedum da han gjestet NRKs Politisk kvarter.
Budsjettet som helhet blir presentert av Vedum på en pressekonferanse klokka 11 tirsdag.